![Ostala je imovina i preduzeća kao pokriće za kredite Ostala je imovina i preduzeća kao pokriće za kredite](https://istokrs.com/wp-content/uploads/2023/11/res_1700171512_ostala-je-imovina-i-preduzeca-kao-pokrice-za-kredite.jpg)
Ostala je imovina i preduzeća kao pokriće za kredite
„Danas nema jeftinog novca. Budžetski kapaciteti za nova zaduženja se smanjuju, ostaju samo javna preduzeća i državna imovina kao pokriće“, rekao je ekonomski analitičar Admir Čavalić u emisiji „Mat“ BN televizije.
Dodaje da će, kada se radi o javim preduzećima, u narednom periodi biti sve više koncesija ili privatizacija.
„Zato je sada interesantna priča o državnoj imovini. Ona jeste politička i pravna ali je u osnovi ekonomska priča, kako bi se nabavilo neko pokriće. Ako Republika Srpska nema do kraja riješeno vlasništvo nad nekom imovinom, a želi da uzme kredit kod Kineza, onda kineski kreditor, koji funkcioniše po principu da sutra može dobiti neku imovinu, nije spreman da da kredit”, objašnjava Čavalić.
On kaže sa su budžeti u BiH dužnički, socijalni i populistički, a da je potrebno da bar tri godine zaredom bude razvojni.
Ističe da danas prijetnja budžetu nisu ljevica ni desnica nego populizam, tj. obećanja političara, uglavom predizborna, da će u zemlji teći med i mlijeko, rasti plate i druga davanja, a sve to bez povećanja produktivnosti.
“Sve više se bojim populizma u domaćoj politici. Šta to znači? Više niko ne govori o bolnim reformama, onim koje kratkoročno bole, a dugoročno daju efekta. Mi, kao društvo, više nismo spremni da prihvatamo bolne reforme i rezove. Mi samo govorimo o tome kako neko može dobiti više prava, nagrada, ono što zaslužuje”, objašnjava Čavalić.
BiH ipak ne stoji najgore u regionu kada je novac u pitanju, mišljenja je Čavalić.
“Mislim da smo trenutno na Zapadnom Balakanu druga ekonomija iza Srbije. Zaostajemo za Hrvatskom, a daleko zaostajemo za Slovenijom”, kaže Čavalić.
Govoreći o inicijativi Otvoreni Balkan, Čavalić kaže da BiH nesumnjivo treba da bude dio tog, naglašava, ekonomskog projekta.
“Moja najveća kritika je što su to preuzeli politički lideri. To je trebalo da rade službenici unutar institucija, da dosadnije izgleda. Adekvatniji naziv bio bi “Lakši protok kamiona između zemalja”. To znači da nema čekanja na granicama da se roba pokvari i proizvodi na kraju budu skuplji”, jasan je Čavalić.
Otvoreno tržište Evropske unije značilo bi svim zemljama Zapadnog Balkana, pa i BiH.
„Nismo uhvatili ispruženu ruku Evropske unije jer političari gledaju samo na to da produže svoj mandat, očuvaju i stabilizuju svoju politiku“, zaključio je Čavalić.
(BN)